„Balatonalmádi” változatai közötti eltérés
a (→2010) |
a (→1951-2000-ig) |
||
(96 közbenső módosítás ugyanattól a szerkesztőtől nincs mutatva) | |||
19. sor: | 19. sor: | ||
==1800-ig== | ==1800-ig== | ||
*'''1109''' - Egyik legkorábbi oklevelünkben, a veszprémvölgyi apácák Szt. István donátiós levelének Kálmán király által kiadott megújításában Szárberényt már mint 54 házzal rendelkező falut említik. | *'''1109''' - Egyik legkorábbi oklevelünkben, a veszprémvölgyi apácák Szt. István donátiós levelének Kálmán király által kiadott megújításában Szárberényt már mint 54 házzal rendelkező falut említik. | ||
+ | |||
*'''1290''' - A mai Vörösberény, középkori nevén Szárberény<ref group="jegyzet:">Szárberény Vörösberény okleveles neve. Szár: szirtet jelent. Vörös jelzőjét a régi lakosok nem a kövének, a permi homokkőnek színéről, hanem a jezsovitákról, kiket „Vörösbarátoknak" hívott a pálos fehér, a ferences cseri s a premontrei fehér papokkal szemben.</ref><ref>Váth János: A balatonalmádi róm. kat. egyházközség története : Histori domus. 1955.</ref> a veszrpémvölgyi apácák birtoka volt. Egyháza említésével 1290-ben találkozunk először. | *'''1290''' - A mai Vörösberény, középkori nevén Szárberény<ref group="jegyzet:">Szárberény Vörösberény okleveles neve. Szár: szirtet jelent. Vörös jelzőjét a régi lakosok nem a kövének, a permi homokkőnek színéről, hanem a jezsovitákról, kiket „Vörösbarátoknak" hívott a pálos fehér, a ferences cseri s a premontrei fehér papokkal szemben.</ref><ref>Váth János: A balatonalmádi róm. kat. egyházközség története : Histori domus. 1955.</ref> a veszrpémvölgyi apácák birtoka volt. Egyháza említésével 1290-ben találkozunk először. | ||
+ | |||
+ | *Almádit a régi iratok és leírások egészen az '''1493'''. évi oklevélig viszszamenően Promontorio Almádi néven említik, ami Almádi szőlőhegyet jelent.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Almádi szőlőhegy]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1989/UAU_1989_05.pdf 1989. (1. évf.) 5. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *Almádi '''1753'''-ban már hegyközség volt, amit az „Almádi szőlőhegy pecsétye 1753" köriratú pecsétlenyomat bizonyít.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Önkormányzat a múltban]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_06.pdf 1990. (2. évf.) 6. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | <hr/> | ||
+ | ===Forrás jegyzék=== | ||
+ | <references group="Forrás:"/> | ||
+ | |||
+ | ==1801-1900-ig== | ||
+ | *A [[Szent Margit-kápolna Almádiban|Szent Margit kápolna]] mellett álló kereszt az '''1869'''-es évszámot viseli. Feltehetően a község lakosai állították abból az alkalomból, hogy Almádi önálló község lett ebben az esztendőben.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Almádi múltjából]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1989/UAU_1989_01.pdf 1989. (1. évf.) 1. sz. p. 2-3.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1869. július 5-i''' megyegyűlés hagyta jóvá Almádi birtokosainak kérelmét az önálló községként való életre. Almádi első bírája Németh József <ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Önkormányzat a múltban]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_06.pdf 1990. (2. évf.) 6. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *A fürdőéletet az '''1877'''-ben épült, néhány kabinból álló fürdőház indította el; '''1926'''-ig állt fenn a mai 1848-as örökmécses helyén.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1883'''-ban megalakult és '''1920'''-ban megszűnt „[[Almádi Fürdő Részvénytársaság (I. rész)|Almádi Fürdő Részvénytársaság]]" nagyon sokat tett Almádi felvirágoztatásáért.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1885'''-ben épült a Szent Margit kápolna.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *A XIX. századvégi nagy filoxera vész '''1887.''' évben érte el Almádi környékét és a virágzó szőlőkultúra csaknem teljesen megsemmisült.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Almádi szőlőhegy]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1989/UAU_1989_05.pdf 1989. (1. évf.) 5. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *A Grofcsik család Almádi legelső villatulajdonosa volt, '''1889'''-ben építették a villájukat. <ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Vitorlabontás előtt]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_04.pdf 1990. (2. évf.) 4. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1899'''-ben létesítették Almádiban a Kneipp Intézetet, hirdetvén a természetben rejlő gyógyító erőt és az egészséges életmódot.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *Almádi sportélete már a századfordulón élénk volt, '''1899'''-ben teniszpályával rendelkezett.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1900. július 22-én''' volt a községháza ünnepélyes felavatása.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Községháza, városháza]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_07.pdf 1990. (2. évf.) 7. sz. 2 p.] | ||
+ | </ref> | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ===Forrás jegyzék=== | ||
+ | <references group="Forrás:"/> | ||
+ | |||
+ | ==1901-1950-ig== | ||
+ | *'''1902''' Petőfi szobor | ||
+ | |||
+ | *A Balaton-parti nagypark fáit '''1902-1903'''-ban telepítették, a partfal kiépítésével együtt, a hajókikötő és a fürdőház között. Korabeli leírás szerint virágágyai olyan gyönyörűek voltak, hogy vetekedtek a Margit-szigettel.<ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Almádi múltjából]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1989/UAU_1989_01.pdf 1989. (1. évf.) 1. sz. p. 2-3.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *''"Almádi Kör"'' '''1902. december 7-én''' alakult meg az üdülőtulajdonosokból, az évről-évre itt üdülőkből, helyi lakosokból, az Almádit kedvelő emberekből.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1903''' Kossuth szobor | ||
+ | |||
+ | *'''1904. augusztus 14-én''' avatták fel az első iskolát, két tanteremmel, addig Vörösberénybe jártak iskolába az almádi gyerekek.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref><ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Állami Elemi Népiskola Almádiban]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_10.pdf 1990. (2. évf.) 10. sz. 4 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *Az [[Veszprém-Balatonalmádi-Alsóörs vasút ipari emlékei Balatonalmádiban|északi Balatonparti vasút]] '''1909. július 9-én''' nyílt meg, mind veszprémi, mind budapesti viszonylatban.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *Az Országos Gyermekvédő Liga építtette fel '''1911'''-ben a [[Zsófia Gyermekszanatórium Almádiban|Zsófia gyermekszanatórium]] első épületét, amelyet rövidesen bővítettek.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1913-1920''' Rákóczi szobor | ||
+ | |||
+ | *'''1913. augusztus 24-én''' alakult meg a [[BYC 1912-1937|Balatoni Yacht Club]] balatonalmádi osztálya, ettől kezdve a vitorlásversenyek is rendszeressé váltak. Kapitánya Grofcsik János vegyészmérnök volt, aki még az 1960-as évek végén is vitorlázott Almádiban.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> <ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Vitorlabontás előtt]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_04.pdf 1990. (2. évf.) 4. sz. 2 p.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1914-ben''' avatták fel [[Véghely Dezső]] alispán (1840-1897)emlékpadját | ||
+ | |||
+ | *'''1918'''-ban alakult „Balatonalmádi Fürdő és Építő Részvénytársaság" - amely '''1939'''-ben került felszámolásra <ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1922'''-ben kezdték építeni a mai Wesselényi strand helyén álló, 300 kabinos, gőz- és kádfürdős strandot, az akkori idők legnagyobb balatoni fövenyfürdőjét.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1925. augusztus 26-án''' avatták fel Yacht Club új épületüket, amelyik még ma is áll, szinte változatlan formában.<ref group="Forrás:">u.a. [[Vitorlabontás előtt]]</ref><ref group="Forrás:">Schildmayer Ferenc: [[Almádi sporttörténetéből]]. Új Almádi Újság. [http://pkkk.hunteka.ikron.hu:8080/monguz/media/UAU/1990/UAU_1990_05.pdf 1990. (2. évf.) 5. sz. p. 2-3.]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1926. augusztus 9-én''' a BYC Balatonalmádi Osztálya nagyszabású versenyt rendezett a MOVE felkérésére. A rendezőbizottság élén Bajcsy-Zsilinszky Endre országgyűlési képviselő állott, aki a MOVE elnökségét is képviselte. Az eseményen megjelentek József és József Ferenc főhercegek, Auguszta és Anna főhercegasszonyok, akik az almádi klubház erkélyéről - emeleti terasz - érdeklődéssel nézték a versenyt.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi sporttörténetéből]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1926''' iskola bővítése | ||
+ | |||
+ | *'''1928-ban''' készült az 1848-as örökmécses, Lovass László építőmérnök, helyi építész tervei szerint. | ||
+ | |||
+ | *'''1930'''-ban épült a Szent Imre templom, Medgyaszay István neves építész tervei szerint.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi múltjából]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1937'''-ben tartották a '''"III. Nemzetközi Sporthét a Balatonon"''' versenyeket, amelynek alkalmából az Almádi posta emlékbélyegzőt használt.<ref group="Forrás:">u.a. [[Almádi sporttörténetéből]]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1945. március 24-én''' szabadult fel, csekély pusztítás árán | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ===Forrás Jegyzék=== | ||
+ | <references group="Forrás:"/> | ||
+ | |||
+ | ==1951-2000-ig== | ||
+ | *1951-ben alakult a "Budatava" Ipari Szövetkezet | ||
+ | |||
+ | *'''1957''' A budai várból Almádiba kerül a Szent Jobb kápolna. | ||
+ | |||
+ | *'''1966''' - Balatonalmádi budatavai részén felépül a Bauxitkutató Vállalat új telephelye, ahol helyet kapott az igazgatás, az anyagvizsgáló laboratórium, gépműhely és a raktár. Az intenzív bauxitkutatás időszakában a vállalat dolgozóinak létszáma az ezret is meghaladta. | ||
+ | |||
+ | *'''1975''' - Vasúti aluljáró építése | ||
+ | |||
+ | *'''1976''' - A Veszprém-Alsóörs vasútvonalat az 1968-as második Közlekedéspolitikai Koncepció megszületése után megszüntették. A koncepció a IV. ötéves terv célkitűzéseit is befolyásolta: a kiesett vasúti személyszállítást buszjáratokkal pótolták és e ciklus alatt új autóbusz-pályaudvarok, karbantartó és tároló telepek épültek az ország több pontján. Balatonalmádiban 1976-ban, a IV. ötéves terv beruházásaként átadták a 10 kocsiállással kialakított állomást. Tervezője '''Nyíri Mária''' volt, akinek ekkor már a nevéhez kötődött több hazai VOLÁN pályaudvar, például a makói, a hódmezővásárhelyi, a dunaföldvári, a dunaújvárosi és a győri, valamint számos Balaton környéki kemping. Nyíri a korszak és saját buszpályaudvar-építészetére jellemző szögletes formák helyett a balatoni épületeken is megjelenő kerekdedhez nyúlt: a váró- és irodaépület tömegét két összekapcsolt henger adja, árnyékoló tetői áramvonalasan lekerekítettek. A váró belső tere is centrális alaprajzú, '''mozaikképe Rác András alkotása'''.<ref group="Forrás:">[http://fototar.lechnerkozpont.hu/kepek?title=balatonalm%C3%A1di+aut%C3%B3busz&field_azonosito_value=&field_keszito_value=&field_allomany_tid=All&field_keszites_helye_value=All&field_keszites_evtizede_value=All Lechner Tudásközpont]</ref> - 1971 decemberében bízták meg Rác Andrást, hogy készítse el Balatonalmádiban épülő volán autóbusz-állomás várócsarnokának 12 négyzetméteres mozaik díszítését. A műgyanta alapú, kék színezésű háttér előtt repülő madárcsapatot ábrázoló márványmozaik az építkezés elhúzódása miatt 1976 tavaszán került átadásra.<ref group="Forrás:">[http://mek.oszk.hu/08700/08748/08748.pdf Rác András]</ref> | ||
+ | |||
+ | *'''1988. szeptember 1-én''' nyitotta meg kapuit a [[Magyar-Angol Tannyelvű Gimnázium és Kollégium]]. Az angolszász iskolákra emlékeztető épületegyüttes - Ruttkai Gyula Ybl-díjas építész alkotása - 10 tantermes, 360 tanuló és 200 kollégista befogadására alkalmas. | ||
+ | |||
+ | *'''1991''' - A rendszerváltás után a MAT részvénytársasággá alakul HUNGALU Rt. elnevezéssel, a vállalat pedig korlátolt felelősségű társaság lesz GEOPROSPECT Kft. néven. Ekkor már drasztikusan csökkent a bauxitkutatási igény, ezért jelentős, szabad kapacitás keletkezett. Lekötésére sokrétű vállalkozásba kezd. Vállalt kútfúrást (még Ausztirában is), ipari és katonai területek talajszennyezettségének vizsgálata, Zemplénben pedig aranykutatás. | ||
+ | |||
+ | *'''1995''' - Jogutód nélkül megszűnik a GEOPROSPECT Kft.. A dolgozók és a berendezések egy részét a Bakonyi Bauxitbánya vette át, egy másik részéből pedig itt helyben megalakul a GEOPROSPER Kft. mint magánvállalkozás. | ||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ---- | ||
+ | |||
+ | ===Forrás Jegyzék=== | ||
+ | <references group="Forrás:"/> | ||
=Közigazgatás<ref>[http://www.veml.hu:7777/vmt_teszt/dblista.php Veszprém Megyei Közigazgatási Adattár]</ref>= | =Közigazgatás<ref>[http://www.veml.hu:7777/vmt_teszt/dblista.php Veszprém Megyei Közigazgatási Adattár]</ref>= | ||
+ | *Közigazgatásilag '''1869'''-ig, adózás szempontjából pedig '''1877'''-ig Szentkirályszabadjához tartozott. | ||
+ | |||
*'''1909.''' A település elnevezése Balatonalmádira változik és nagyközségi rangot kap.<ref>Schildmayer Ferenc: [[Almádi múltjából]]. Új Almádi Újság. 1989. 1. sz. p. 2-3</ref> | *'''1909.''' A település elnevezése Balatonalmádira változik és nagyközségi rangot kap.<ref>Schildmayer Ferenc: [[Almádi múltjából]]. Új Almádi Újság. 1989. 1. sz. p. 2-3</ref> | ||
311. sor: | 422. sor: | ||
<div style="border: solid 1px red;"></div> | <div style="border: solid 1px red;"></div> | ||
Az önkormányzati választás napja: '''2010. október 3.''' | Az önkormányzati választás napja: '''2010. október 3.''' | ||
− | Polgármester: Keszey János (FIDESZ-KDNP) | + | |
− | Képviselő-testület: 8 fő | + | Polgármester: [['''Keszey János''']] (FIDESZ-KDNP) |
+ | |||
+ | Képviselő-testület létszáma: 8 fő | ||
+ | |||
Képviselők-testület: | Képviselők-testület: | ||
− | Bálint Sándor (FIDESZ-KDNP); Boros László (független), dr. Dávid Gyula (FIDESZ-KDNP); dr. Hoffmann Gyöngyi (FIDESZ-KDNP); dr. Kutics Károly (FIDESZ-KDNP); Pandur Ferenc (független); Szabó Zoltán (FIDESZ-KDNP); dr. Walter Rózsa (FIDESZ-KDNP) | + | [[Bálint Sándor]] (FIDESZ-KDNP); [[Boros László]] (független), dr. [[Dávid Gyula]] (FIDESZ-KDNP); dr. [[Hoffmann Gyöngyi]] (FIDESZ-KDNP); dr. [[Kutics Károly]] (FIDESZ-KDNP); [[Pandur Ferenc]] (független); [[Szabó Zoltán]] (FIDESZ-KDNP); dr. [[Walter Rózsa]] (FIDESZ-KDNP) |
===2014=== | ===2014=== | ||
<div style="border: solid 1px red;"></div> | <div style="border: solid 1px red;"></div> | ||
− | 2014. október 12. | + | Az önkormányzati választás napja: '''2014. október 12.''' |
− | Polgármester: Keszey János (FIDESZ-KDNP) | + | |
− | Alpolgármester: Bálint Sándor | + | Polgármester: [[Keszey János]] (FIDESZ-KDNP) |
+ | |||
+ | Alpolgármester: [[Bálint Sándor]] | ||
+ | |||
Képviselő-testület: 8 fő | Képviselő-testület: 8 fő | ||
+ | |||
Képviselők-testület: | Képviselők-testület: | ||
− | Bálint Sándor (FIDESZ-KDNP); Boros László (FIDESZ-KDNP); dr Dávid Gyula Tibor (FIDESZ-KDNP); Dér András (független); dr. Kutics Károly Gusztáv (FIDESZ-KDNP); Pandur Ferenc (független); Szakál Balázs Dániel (FIDESZ-KDNP); dr. Walter Rózsa (FIDESZ-KDNP); | + | [[Bálint Sándor]] (FIDESZ-KDNP); |
− | Humán bizottság: | + | [[Boros László]] (FIDESZ-KDNP); |
− | dr. Walter Rózsa (elnök) | + | dr [[Dávid Gyula Tibor]] (FIDESZ-KDNP); |
− | Tagok: dr. Dávid Gyula, Pandur Ferenc, Szakál Balázs Dániel | + | [[Dér András]] (független); |
− | Külső szakértő: Dudás Zsolt | + | dr. [[Kutics Károly Gusztáv]] (FIDESZ-KDNP); |
− | Pénzügyi és gazdasági bizottság: | + | [[Pandur Ferenc]] (független); |
− | dr. Kutics károly (elnök) | + | [[Szakál Balázs Dániel]] (FIDESZ-KDNP); |
− | Tagok: Boros László, Dér András | + | dr. [[Walter Rózsa]] (FIDESZ-KDNP); |
− | Külső szakértők: Nagyné Matolcsi Tünde, Szabó Zoltán | + | |
+ | *Humán bizottság: dr. '''Walter Rózsa''' (elnök) | ||
+ | **Tagok: dr. '''Dávid Gyula''', '''Pandur Ferenc''', '''Szakál Balázs Dániel''' | ||
+ | **Külső szakértő: '''Dudás Zsolt''' | ||
+ | *Pénzügyi és gazdasági bizottság: dr. '''Kutics károly''' (elnök) | ||
+ | **Tagok: '''Boros László''', '''Dér András''' | ||
+ | **Külső szakértők: '''Nagyné Matolcsi Tünde''', '''Szabó Zoltán''' | ||
</div> | </div> |
A lap jelenlegi, 2018. november 9., 19:20-kori változata
Balatonalmádi | |||||
![]() | |||||
Balatonalmádi látképe | |||||
![]() | |||||
Balatonalmádi címere | |||||
Közigazgatás | |||||
Járás: | Balatonalmádi | ||||
Jogállás: | Város | ||||
Irányítószám | 8220 | ||||
Földrajzi adatok | |||||
Terület: | 49,88 km2 | ||||
Balatonalmádi weboldala | |||||
Balatonalmádi a Balaton északi partján található fürdőhelye. Hét kilométer hosszú partszakaszát változatos hegyvonulatok, lankás dombok ölelik körül, amfiteátrumszerű, egyedülálló fekvést biztosítva ezzel a városnak.
A település négy jellegében jól elkülönülő, de szervesen összeépült városrésze: Vörösberény, Almádi, Káptalanfüred és Budatava.
Tartalomjegyzék
Kronológia
1800-ig
- 1109 - Egyik legkorábbi oklevelünkben, a veszprémvölgyi apácák Szt. István donátiós levelének Kálmán király által kiadott megújításában Szárberényt már mint 54 házzal rendelkező falut említik.
- 1290 - A mai Vörösberény, középkori nevén Szárberény[jegyzet: 1][1] a veszrpémvölgyi apácák birtoka volt. Egyháza említésével 1290-ben találkozunk először.
- Almádit a régi iratok és leírások egészen az 1493. évi oklevélig viszszamenően Promontorio Almádi néven említik, ami Almádi szőlőhegyet jelent.[Forrás: 1]
- Almádi 1753-ban már hegyközség volt, amit az „Almádi szőlőhegy pecsétye 1753" köriratú pecsétlenyomat bizonyít.[Forrás: 2]
Forrás jegyzék
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi szőlőhegy. Új Almádi Újság. 1989. (1. évf.) 5. sz. 2 p.
- ↑ Schildmayer Ferenc: Önkormányzat a múltban. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 6. sz. 2 p.
1801-1900-ig
- A Szent Margit kápolna mellett álló kereszt az 1869-es évszámot viseli. Feltehetően a község lakosai állították abból az alkalomból, hogy Almádi önálló község lett ebben az esztendőben.[Forrás: 1]
- 1869. július 5-i megyegyűlés hagyta jóvá Almádi birtokosainak kérelmét az önálló községként való életre. Almádi első bírája Németh József [Forrás: 2]
- A fürdőéletet az 1877-ben épült, néhány kabinból álló fürdőház indította el; 1926-ig állt fenn a mai 1848-as örökmécses helyén.[Forrás: 3]
- 1883-ban megalakult és 1920-ban megszűnt „Almádi Fürdő Részvénytársaság" nagyon sokat tett Almádi felvirágoztatásáért.[Forrás: 4]
- 1885-ben épült a Szent Margit kápolna.[Forrás: 5]
- A XIX. századvégi nagy filoxera vész 1887. évben érte el Almádi környékét és a virágzó szőlőkultúra csaknem teljesen megsemmisült.[Forrás: 6]
- A Grofcsik család Almádi legelső villatulajdonosa volt, 1889-ben építették a villájukat. [Forrás: 7]
- 1899-ben létesítették Almádiban a Kneipp Intézetet, hirdetvén a természetben rejlő gyógyító erőt és az egészséges életmódot.[Forrás: 8]
- Almádi sportélete már a századfordulón élénk volt, 1899-ben teniszpályával rendelkezett.[Forrás: 9]
- 1900. július 22-én volt a községháza ünnepélyes felavatása.[Forrás: 10]
Forrás jegyzék
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi múltjából. Új Almádi Újság. 1989. (1. évf.) 1. sz. p. 2-3.
- ↑ Schildmayer Ferenc: Önkormányzat a múltban. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 6. sz. 2 p.
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi szőlőhegy. Új Almádi Újság. 1989. (1. évf.) 5. sz. 2 p.
- ↑ Schildmayer Ferenc: Vitorlabontás előtt. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 4. sz. 2 p.
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ Schildmayer Ferenc: Községháza, városháza. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 7. sz. 2 p.
1901-1950-ig
- 1902 Petőfi szobor
- A Balaton-parti nagypark fáit 1902-1903-ban telepítették, a partfal kiépítésével együtt, a hajókikötő és a fürdőház között. Korabeli leírás szerint virágágyai olyan gyönyörűek voltak, hogy vetekedtek a Margit-szigettel.[Forrás: 1]
- "Almádi Kör" 1902. december 7-én alakult meg az üdülőtulajdonosokból, az évről-évre itt üdülőkből, helyi lakosokból, az Almádit kedvelő emberekből.[Forrás: 2]
- 1903 Kossuth szobor
- 1904. augusztus 14-én avatták fel az első iskolát, két tanteremmel, addig Vörösberénybe jártak iskolába az almádi gyerekek.[Forrás: 3][Forrás: 4]
- Az északi Balatonparti vasút 1909. július 9-én nyílt meg, mind veszprémi, mind budapesti viszonylatban.[Forrás: 5]
- Az Országos Gyermekvédő Liga építtette fel 1911-ben a Zsófia gyermekszanatórium első épületét, amelyet rövidesen bővítettek.[Forrás: 6]
- 1913-1920 Rákóczi szobor
- 1913. augusztus 24-én alakult meg a Balatoni Yacht Club balatonalmádi osztálya, ettől kezdve a vitorlásversenyek is rendszeressé váltak. Kapitánya Grofcsik János vegyészmérnök volt, aki még az 1960-as évek végén is vitorlázott Almádiban.[Forrás: 7] [Forrás: 8]
- 1914-ben avatták fel Véghely Dezső alispán (1840-1897)emlékpadját
- 1918-ban alakult „Balatonalmádi Fürdő és Építő Részvénytársaság" - amely 1939-ben került felszámolásra [Forrás: 9]
- 1922-ben kezdték építeni a mai Wesselényi strand helyén álló, 300 kabinos, gőz- és kádfürdős strandot, az akkori idők legnagyobb balatoni fövenyfürdőjét.[Forrás: 10]
- 1925. augusztus 26-án avatták fel Yacht Club új épületüket, amelyik még ma is áll, szinte változatlan formában.[Forrás: 11][Forrás: 12]
- 1926. augusztus 9-én a BYC Balatonalmádi Osztálya nagyszabású versenyt rendezett a MOVE felkérésére. A rendezőbizottság élén Bajcsy-Zsilinszky Endre országgyűlési képviselő állott, aki a MOVE elnökségét is képviselte. Az eseményen megjelentek József és József Ferenc főhercegek, Auguszta és Anna főhercegasszonyok, akik az almádi klubház erkélyéről - emeleti terasz - érdeklődéssel nézték a versenyt.[Forrás: 13]
- 1926 iskola bővítése
- 1928-ban készült az 1848-as örökmécses, Lovass László építőmérnök, helyi építész tervei szerint.
- 1930-ban épült a Szent Imre templom, Medgyaszay István neves építész tervei szerint.[Forrás: 14]
- 1937-ben tartották a "III. Nemzetközi Sporthét a Balatonon" versenyeket, amelynek alkalmából az Almádi posta emlékbélyegzőt használt.[Forrás: 15]
- 1945. március 24-én szabadult fel, csekély pusztítás árán
Forrás Jegyzék
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi múltjából. Új Almádi Újság. 1989. (1. évf.) 1. sz. p. 2-3.
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ Schildmayer Ferenc: Állami Elemi Népiskola Almádiban. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 10. sz. 4 p.
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ Schildmayer Ferenc: Vitorlabontás előtt. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 4. sz. 2 p.
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Vitorlabontás előtt
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi sporttörténetéből. Új Almádi Újság. 1990. (2. évf.) 5. sz. p. 2-3.
- ↑ u.a. Almádi sporttörténetéből
- ↑ u.a. Almádi múltjából
- ↑ u.a. Almádi sporttörténetéből
1951-2000-ig
- 1951-ben alakult a "Budatava" Ipari Szövetkezet
- 1957 A budai várból Almádiba kerül a Szent Jobb kápolna.
- 1966 - Balatonalmádi budatavai részén felépül a Bauxitkutató Vállalat új telephelye, ahol helyet kapott az igazgatás, az anyagvizsgáló laboratórium, gépműhely és a raktár. Az intenzív bauxitkutatás időszakában a vállalat dolgozóinak létszáma az ezret is meghaladta.
- 1975 - Vasúti aluljáró építése
- 1976 - A Veszprém-Alsóörs vasútvonalat az 1968-as második Közlekedéspolitikai Koncepció megszületése után megszüntették. A koncepció a IV. ötéves terv célkitűzéseit is befolyásolta: a kiesett vasúti személyszállítást buszjáratokkal pótolták és e ciklus alatt új autóbusz-pályaudvarok, karbantartó és tároló telepek épültek az ország több pontján. Balatonalmádiban 1976-ban, a IV. ötéves terv beruházásaként átadták a 10 kocsiállással kialakított állomást. Tervezője Nyíri Mária volt, akinek ekkor már a nevéhez kötődött több hazai VOLÁN pályaudvar, például a makói, a hódmezővásárhelyi, a dunaföldvári, a dunaújvárosi és a győri, valamint számos Balaton környéki kemping. Nyíri a korszak és saját buszpályaudvar-építészetére jellemző szögletes formák helyett a balatoni épületeken is megjelenő kerekdedhez nyúlt: a váró- és irodaépület tömegét két összekapcsolt henger adja, árnyékoló tetői áramvonalasan lekerekítettek. A váró belső tere is centrális alaprajzú, mozaikképe Rác András alkotása.[Forrás: 1] - 1971 decemberében bízták meg Rác Andrást, hogy készítse el Balatonalmádiban épülő volán autóbusz-állomás várócsarnokának 12 négyzetméteres mozaik díszítését. A műgyanta alapú, kék színezésű háttér előtt repülő madárcsapatot ábrázoló márványmozaik az építkezés elhúzódása miatt 1976 tavaszán került átadásra.[Forrás: 2]
- 1988. szeptember 1-én nyitotta meg kapuit a Magyar-Angol Tannyelvű Gimnázium és Kollégium. Az angolszász iskolákra emlékeztető épületegyüttes - Ruttkai Gyula Ybl-díjas építész alkotása - 10 tantermes, 360 tanuló és 200 kollégista befogadására alkalmas.
- 1991 - A rendszerváltás után a MAT részvénytársasággá alakul HUNGALU Rt. elnevezéssel, a vállalat pedig korlátolt felelősségű társaság lesz GEOPROSPECT Kft. néven. Ekkor már drasztikusan csökkent a bauxitkutatási igény, ezért jelentős, szabad kapacitás keletkezett. Lekötésére sokrétű vállalkozásba kezd. Vállalt kútfúrást (még Ausztirában is), ipari és katonai területek talajszennyezettségének vizsgálata, Zemplénben pedig aranykutatás.
- 1995 - Jogutód nélkül megszűnik a GEOPROSPECT Kft.. A dolgozók és a berendezések egy részét a Bakonyi Bauxitbánya vette át, egy másik részéből pedig itt helyben megalakul a GEOPROSPER Kft. mint magánvállalkozás.
Forrás Jegyzék
Közigazgatás[2]
- Közigazgatásilag 1869-ig, adózás szempontjából pedig 1877-ig Szentkirályszabadjához tartozott.
- 1909. A település elnevezése Balatonalmádira változik és nagyközségi rangot kap.[3]
- 1935. Almádi egyházilag Vörösberény filiája.[4]
- 1945. január 1-én nagyközség a veszprémi járásban.
- 1946. január 1. Az Ideiglenes Nemzeti Kormány 4330/1945. ME. sz. rendeletével a balatonfüredi járást a szentantalfai körjegyzőség községeinek kivételével Zala vármegyétől Veszprém vármegyéhez csatolta. 18 községet csatoltak át (Akali, Alsódörgicse, Alsóörs, Aszófő, Balatonarács, Balatonfüred, Balatonszőlős, Balatonudvari, Csopak, Felsődörgicse, Felsőörs, Kisdörgicse, Lovas, Nemespécsely, Örvényes, Paloznak, Tihany, Vászoly)[5]
- 1949. A 4343/1949. MT. rendelet a „vármegye” elnevezést megszűntette, helyette a „megye” elnevezést vezette be.[6]
- A Minisztertanács 1950. június 1-i hatállyal a községet a veszprémi járástól a balatonfüredi járáshoz csatolta. 144/1950. (V. 20.) MT. sz. rendelet – Balatonalmádi, Balatonfőkajár, Balatonkenese, Csajág, Küngös és Vörösberény községeket a veszprémi járástól a balatonfüredi járáshoz csatolta.
- 1950. június 15. A 143/1950. (V. 18.) MT sz. rendelet értelmében a tanácsirendszer megteremtésének első lépéseként megalakult a megyei tanács
- 1950. augusztus. 15. A 196/1950. (VII. 25.) MT sz. rendelet alapján a járási és városi tanácsok alakultak meg.
- 1950. október 22-től 1973. április 25-ig a községben önálló tanács és hivatali szervezet működött. Vörösberényben 1971. április 25-ig működik önálló tanács és hivatali szervezet, Almádi és Vörösberény egyesítése Balatonalmádi néven.
- A NET[jegyzet: 2] 1956. január 31-i hatállyal a balatonfüredi járást megszüntette és a községet a veszprémi járásba osztotta be. (NET 1956. évi. 2. sz. határozata)
- A forradalmi tanács 1956. október 27-én alakult meg 26 fővel.
- 1958. január 1. A NET 1957. évi 1-11. sz. határozatával Balatonfűzfő néven önálló tanácsú község szervezését határozta el és a községet a veszprémi járáshoz osztotta be. Területét a Balatonkenesétől elcsatolt Fűzfőfürdő, a Királyszentistvántól elcsatolt Izsótelep és Tripolisztelep, a Papkeszi községtől elcsatolt Alsómáma és Felsőmáma, valamint az addig Vörösberényhez tartozó Balatonfűzfő, Fűzfőgyártelep, Papírgyári lakótelep, Szalmássy-telep és Vízművek nevű lakott helyekből alakította ki.
- A megyei tanács a községet 1970. január 1-i hatállyal nagyközséggé nyilvánította. 40/1969. (XI. 20.) MT. sz. határozat egyes községek nagyközséggé nyilvánításáról. (Badacsonytomaj, Balatonalmádi, Balatonfüred, Balatonfűzfő, Devecser, Hévíz, Sümeg, Zirc)
- A 8/1971. NET sz. határozata 1971. április 25-i hatállyal Balatonalmádi nagyközséget és Vörösberény községet Balatonalmádi néven egyesítette. A járási tanácsok megszűntek. Az 1971. évi I. törvény értelmében a járási szintű igazgatás feladatát a MTVB járási hivatalai vették át.
- A NET 18/1972. sz. határozatával 1973. április 15-i hatállyal Balatonalmádi székhellyel Balatonalmádi és Szentkirályszabadja községek területén községi közös tanács szervezését határozta el.
- Az MTTH[jegyzet: 3] elnöke 1979. január 1-i hatállyal Balatonalmádi községi közös tanács községeit (Balatonalmádi, Szentkirályszabadja) Veszprém város városkörnyéki községévé nyilvánította.
- Veszprém város irányítása alá tartozó városkörnyéki nagyközségi közös tanács székhelye. (1981. december 31.)
- 1984. január 1-jével Balatonalmádi nagyközséget városi jogú nagyközséggé szervezték, egyidejűleg Alsóörs (Felsőörs, Lovas), Balatonfőkajár (Csajág, Küngös) közös tanácsú községeket; Balatonfűzfő (Litér) közös tanácsú nagyközséget, valamint Balatonkenese nagyközséget és Balatonvilágos községet Balatonalmádi városkörnyéki községeivé nyilvánították.
- 1989. január 1-jével a közös tanácsot megszüntették, Balatonalmádiban önálló nagyközségi tanácsot szerveztek; egyidejűleg Szentkirályszabadja községet Veszprém város városkörnyéki községévé nyilvánították.
- 1989. március 1-jével Balatonalmádi városi jogú nagyközséget várossá nyilvánították.
Községi bírók[jegyzet: 4]
- 1869 – 1875 Németh József
- 1875 – 1878 Csomai János
- 1878 – 1881 Máté János
- 1881 – 1884 Brenner Lőrinc
- 1884 – 1885 Krisztián József
- 1886 – 1887 Németh József
- 1887 – 1890 Szalay Ferenc
- 1890 – 1893 Czollenstein Ferenc
- 1893 Sörény Imre
- 1894 – 1897 Tóth János
- 1897 – 1900 Werner Károly
- 1901 – 1902 Óvári Kálmán
- 1903 Mihalecz József
- 1904 – 1905 Nagy Péter
- 1905 – 1907 Mihalecz József
…
- 1913 (?) Fülöp Mihály
…
- 1929 – 1935 (?) Ruszinkó Ádám
- 1938 (?) Fejes Ödön
- 1945 – (?) Nagyhegyesi János
Tanácsi tisztségviselők[7] 1945-1990
V.B. elnök/tanácselnök
Balatonalmádi | Vörösberény |
---|---|
|
|
V.B. elnök helyettes
Balatonalmádi | Vörösberény |
---|---|
|
|
V.B. titkár
Balatonalmádi | Vörösberény |
---|---|
|
|
Forradalmi Tanács tisztségviselői:
elnök:
- 1956. október 27. - 1956. november 4. Farkas Béla
tag:
- 1956. október 27. - 1956. november 4. Birkus Hubert (laboráns)
- 1956. október 27. - 1956. november 4. Dr. Katona Emil (vegyészmérnök)
- 1956. október 27. - 1956. november 4. Dr. Rádai István
- 1956. október 27. - 1956. november 4. Adolf Győző
Önkormányzati választások
1990
Polgármester: dr. Kerényi László (független)
Képviselő-testület létszáma: 13 fő
Képviselők-testület: Boros László (MDF); Csomai Géza (független); Földes Jenő (független); Futó Kornél (FIDESZ); dr. Jósa Elemér (FKGP); dr. Kelemen László (független); Majbó Gábor (független); Ott Károly (független); Schildmayer Ferenc (független); Szabó Balázs (független); dr. Tóth László (független); dr. Tóthné dr. Kóger Erzsébet (független); Újj Mészáros István (MDF);
1994
Az önkormányzati választás napja: 1994. december 11.
Polgármester: dr. Kerényi László (független)
Képviselő-testület létszáma: 13 fő
Képviselők-testület: Boros László (FIDESZ, MDF, MSZP, SZDSZ, BVE); Brenner Kámánné (független); dr. Farkas Miklós (BVE); Felber Gyula (FIDESZ, MDF, MSZP, SZDSZ, BVE); Gróf Tibor (független); Horváth István (független); Lang László (független); Lőrincz Attila (FKGP); Majbó Gábor (független); Schildmayer Ferenc (független); Trosits András (KDNP); Újj Mészáros István (független); Zaharovits Sándor (KDNP);
1998
Az önkormányzati választás napja: 1998. október 18.
Polgármester: dr. Kerényi László
Képviselő-testület lészáma: 13 fő
Képviselő-testület: Balogh Csaba (független); ifj. Bors Sándor (független); Brenner Kálmánné (független); Czuczor Sándor Pál (független); dr. Dávid Gyula (független); dr. Huszár Gábor (független); dr. Jósa Elemér (független); Kerekes Csaba (független); Keszey János (független); Schildmayer Ferenc (független); Lőrincz Attila (Független Kisgazdapárt); Pandur Ferenc (Magyar Szocialista Párt); Boros László (Néppárt)
- Gazdasági, Településfejlesztési- és Üzemeltetési Bizottság: Kerekes Csaba elnök
- Tag: Bors Sándor, Lőrincz Attila, Pandur Ferenc,
- Külső szakértők: Juhász Nagy Sándor, Kovács Lajos, Piedl György
- Humánpolitikai Bizottság: Czuczor Sándor elnök
- Tag: Balogh Csaba, dr. Huszár Gábor
- Külső szakértők: dr. Piri Ida, Borbáth Erika, 2000-től dr Árkai Anna (Piri Ida helyett)
- Idegenforgalmi, Környezetvédelmi és Sport Bizottság: Keszey János elnök
- Tag: dr. Dávid Gyula, dr. Jósa Elemér, Lőrinc Attila, Felber Gyula, ifj. Horváth György,
- Külső szakértők: Boda Zsuzsanna (1999. októberig), Németh Ervin (1999. októberig)
- Pénzügyi Bizottság: Brenner Kálmánné
- Tag:
- Külső szakértők:
2002
Polgármester: Pandur Ferenc (független)
Képviselő-testület létszáma: 13 fő
Képviselő-testület: Bálint Sándor (Almádi Konzervatív kör, MDF); dr. Walter Rózsa (Almádi Konzervatív kör, MDF); Balogh Csaba (független); Boros László (független); Czuczor Sándor Pál (független); Felber Gyula (független); Gróf Tibor (független); dr. Hoffmann Gyöngyi (független); Keszey János (független); Kutics Balázs (független); Lőrincz Attila (független); Schildmayer Ferenc (független); Szabó Jenő (független)
Kissebségi önkormányzat választás
Lengyel önkormányzat összetétele: Károly Bozsena (független); Koszorúsné Schildmayer Etelka (független); Szabó Marcin Julius (független); Tarczy István (független); Vargáné Drewnowska Ewa (független)
2006
Az önkormányzati választás napja: 2006. október 1.
Polgármester: Keszey János (FIDESZ-KDNP)
Képviselő-testület létszáma: 13 fő
Képviselő-testület: Bálint Sádor (FIDESZ – KDNP); dr. Dávid Gyula (FIDESZ – KDNP); Hegyi Zoltán Rókus (FIDESZ – KDNP); dr. Kutics Károly (FIDESZ – KDNP); dr. Walter Rózsa (FIDESZ – KDNP); Balogh Csaba (független); Boros László (független); Felber Gyula (független); dr. Hoffmann Gyöngyi (független); Pandur Ferenc (független); Schildmayer Ferenc (független); Silló Piroska (független); Szabó Jenő (független);
2010
Az önkormányzati választás napja: 2010. október 3.
Polgármester: '''Keszey János''' (FIDESZ-KDNP)
Képviselő-testület létszáma: 8 fő
Képviselők-testület: Bálint Sándor (FIDESZ-KDNP); Boros László (független), dr. Dávid Gyula (FIDESZ-KDNP); dr. Hoffmann Gyöngyi (FIDESZ-KDNP); dr. Kutics Károly (FIDESZ-KDNP); Pandur Ferenc (független); Szabó Zoltán (FIDESZ-KDNP); dr. Walter Rózsa (FIDESZ-KDNP)
2014
Az önkormányzati választás napja: 2014. október 12.
Polgármester: Keszey János (FIDESZ-KDNP)
Alpolgármester: Bálint Sándor
Képviselő-testület: 8 fő
Képviselők-testület: Bálint Sándor (FIDESZ-KDNP); Boros László (FIDESZ-KDNP); dr Dávid Gyula Tibor (FIDESZ-KDNP); Dér András (független); dr. Kutics Károly Gusztáv (FIDESZ-KDNP); Pandur Ferenc (független); Szakál Balázs Dániel (FIDESZ-KDNP); dr. Walter Rózsa (FIDESZ-KDNP);
- Humán bizottság: dr. Walter Rózsa (elnök)
- Tagok: dr. Dávid Gyula, Pandur Ferenc, Szakál Balázs Dániel
- Külső szakértő: Dudás Zsolt
- Pénzügyi és gazdasági bizottság: dr. Kutics károly (elnök)
- Tagok: Boros László, Dér András
- Külső szakértők: Nagyné Matolcsi Tünde, Szabó Zoltán
Jegyzet
- ↑ Szárberény Vörösberény okleveles neve. Szár: szirtet jelent. Vörös jelzőjét a régi lakosok nem a kövének, a permi homokkőnek színéről, hanem a jezsovitákról, kiket „Vörösbarátoknak" hívott a pálos fehér, a ferences cseri s a premontrei fehér papokkal szemben.
- ↑ Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa
- ↑ Minisztertanács Tanácsi Hivatala
- ↑ A lista 1905 és 1950 között hiányos (?)= bizonytalan időpontok
Hivatkozás
- ↑ Váth János: A balatonalmádi róm. kat. egyházközség története : Histori domus. 1955.
- ↑ Veszprém Megyei Közigazgatási Adattár
- ↑ Schildmayer Ferenc: Almádi múltjából. Új Almádi Újság. 1989. 1. sz. p. 2-3
- ↑ u.a. 3.
- ↑ Fejes Imre: Veszprém megye közigazgatási beosztásai és tanácsi vezetői (1945-) 1950-1981. Veszprém, Veszprém Megyei Levéltár, 1982. 295 p.
- ↑ u.a. 5.
- ↑ Veszprém Megyei Közigazgatási Adattár